Prețurile alimentelor continuă să crească într-un ritm rapid, surprinzând băncile centrale și presând guvernele încărcate de datorii. Proaspăt ieșiți din criza energetică, europenii se confruntă cu o explozie a prețurilor la alimente, care schimbă dietele și îi obligă pe consumatorii din întreaga regiune să economisească. Acest lucru se întâmplă chiar dacă inflația, în ansamblu, scade datorită prețurilor mai mici la energie, ceea ce reprezintă o nouă provocare politică pentru guvernele care au alocat miliarde de euro în ajutoare anul trecut pentru a menține întreprinderile și gospodăriile pe linia de plutire în timpul celei mai grave crize energetice din ultimele decenii.
Noile date au arătat că inflația în Marea Britanie a scăzut puternic în aprilie, pe măsură ce prețurile la energie s-au răcit, urmând un model similar în întreaga Europă și în SUA. Însă prețurile la alimente au fost cu 19,3% mai mari decât în anul precedent.
Prețurile alimentelor au explodat
Creșterea continuă a prețurilor la alimente i-a luat prin surprindere pe bancherii centrali și a presat guvernele, care încă resimt de costul sprijinului de urgență de anul trecut. Și pune presiune asupra bugetelor gospodăriilor care sunt, de asemenea, supuse la tensiuni din cauza creșterii costurilor de împrumut. În Franța, gospodăriile și-au redus achizițiile de alimente cu peste 10% de la invazia Ucrainei, în timp ce achizițiile de energie au scăzut cu 4,8%. În Germania, vânzările de alimente au scăzut cu 1,1% în martie față de luna precedentă și au fost diminuate cu 10,3% față de anul precedent, cea mai mare scădere de la începutul înregistrărilor, în 1994.
Potrivit Centrului Federal de Informare pentru Agricultură, consumul de carne a fost mai mic în 2022 decât în orice alt an, deși acest lucru ar putea reflecta parțial o schimbare continuă către o alimentație bazată mai mult pe plante. Marjele de profit ale comercianților cu amănuntul de produse alimentare s-au contractat, deoarece nu pot transfera întreaga creștere a prețurilor de la furnizori către clienți. Markus Mosa, directorul executiv al lanțului de supermarketuri Edeka, a declarat presei germane că societatea a încetat să mai comande produse de la mai mulți furnizori mari din cauza creșterii vertiginoase a prețurilor.
Un sondaj realizat de agenția de statistică din Marea Britanie la începutul acestei luni a arătat că aproape trei cincimi din cele mai sărace 20% din gospodării au redus achizițiile de alimente. „Aceasta este o problemă de acces. Producția totală de alimente nu s-a prăbușit. Aceasta este o criză a drepturilor”, a declarat Ludovic Subran, economist-șef la asigurătorul Allianz, care a lucrat anterior la Programul Alimentar Mondial al Națiunilor Unite. Alimentele reprezintă o parte mult mai mare din cheltuielile de consum decât energia, astfel că o creștere mai mică a prețurilor are un impact mai mare asupra bugetelor.
Criza alimentelor, mai semnificativă față de problema energiei
Fundația Resolution Foundation din Marea Britanie estimează că, până în vară, creșterea cumulată a alimentelor din 2020 va fi fost de 28 de miliarde de lire sterline, echivalentul a 34,76 miliarde de dolari, depășind creșterea facturilor la energie, estimată la 25 de miliarde de lire sterline. „Criza costului vieții nu se încheie, ci doar intră într-o nouă fază”, a scris Torsten Bell, directorul executiv al grupului de cercetare, într-un raport recent. Alimentele nu sunt singurul motor al inflației. În Marea Britanie, rata de bază a inflației, care exclude alimentele și energia, a crescut la 6,8% în aprilie, de la 6,2% în martie, cel mai ridicat nivel din 1992 încoace. În aceeași lună, inflația de bază a fost aproape de nivelul său record în zona euro.
Cu toate acestea, guvernatorul Băncii Angliei, Andrew Bailey, a declarat marți în fața legislatorilor că prețurile alimentelor constituie acum un „al patrulea șoc” pentru inflație, după blocajele care au lovit lanțurile de aprovizionare în timpul pandemiei Covid-19, creșterea prețurilor la energie care a însoțit invazia Rusiei în Ucraina și piața forței de muncă surprinzător de tensionată. Guvernele europene au cheltuit masiv pentru a sprijini gospodăriile în timp ce prețurile energiei au crescut vertiginos. Acum au mai puțin spațiu de manevră pentru a se împrumuta, având în vedere creșterea bruscă a datoriei de la pandemia din 2020 încoace.
Unele guverne, inclusiv cele ale Italiei, Spaniei și Portugaliei, au redus taxele de vânzare pe produsele alimentare pentru a ușura povara asupra consumatorilor. Altele se bazează pe comercianții cu amănuntul de produse alimentare pentru a ține prețurile sub control. În martie, guvernul francez a negociat un acord cu principalii comercianți cu amănuntul pentru a se abține de la creșteri de prețuri, dacă acest lucru este posibil. De asemenea, comercianții au fost supuși unui control amănunțit în Irlanda și într-o serie de alte țări europene. În Regatul Unit, legislatorii au lansat o anchetă privind întregul lanț de aprovizionare cu alimente „de la fermă la furculiță”.
Încercare de reducere a costurilor alimentelor
„Ieri i-am primit pe producătorii de alimente în Downing Street și am discutat și cu supermarketurile, cu fermierii, analizând fiecare element al lanțului de aprovizionare și ce putem face pentru a transfera cât mai repede posibil către consumatori o parte din reducerea costurilor”, a declarat șeful Trezoreriei britanice, Jeremy Hunt, în timpul Summit-ului Consiliului Directorilor Executivi al The Wall Street Journal de la Londra. Autoritatea guvernamentală pentru Concurență și Piețe a declarat săptămâna trecută că va analiza mai atent retailerii. „Având în vedere preocupările continue legate de prețurile ridicate, ne intensificăm activitatea în sectorul alimentar pentru a ne asigura că funcționează bine concurența”, a declarat Sarah Cardell, care conduce CMA.
Unii economiști se așteaptă ca acest control sporit să dea rezultate concrete, presupunând că retailerii nu vor dori să-și păteze imaginea și se vor sprijini pe furnizorii lor pentru a menține prețurile scăzute. „Având în vedere că supermarketurile se află acum mai mult în centrul atenției politice, credem că este mai probabil ca dinamica prețurilor din coșul alimentar să încetinească”, a declarat Sanjay Raja, economist la Deutsche Bank. Nu este pe deplin clar de ce prețurile la alimente au crescut atât de repede pentru atât de mult timp. În cadrul piețelor mondiale de mărfuri, care stabilesc prețurile primite de fermieri, prețurile alimentelor au scăzut din aprilie 2022.
Dar costurile materiilor prime reprezintă doar o parte din prețul final. Consumatorii plătesc, de asemenea, pentru procesare, ambalare, transport și distribuție, iar dimensiunea decalajului dintre fermă și masa de la restaurant este neobișnuit de mare. Bailey de la BOE consideră că unul dintre motivele pentru care banca a evaluat greșit prețurile alimentelor este faptul că producătorii de alimente au încheiat contracte pe termen mai lung, dar relativ scumpe, cu furnizorii de îngrășăminte, energie și alți furnizori în jurul datei invaziei Rusiei în Ucraina, în dorința lor de a garanta disponibilitatea într-un moment de incertitudine. Dar, după cum sugerează presiunile exercitate asupra comercianților cu amănuntul, unii factori de decizie politică suspectează că o creștere a marjelor de profit ar putea, de asemenea, să fi jucat un rol, conform Kanebridge News .
![](https://www.infofinanciar.ro/wp-content/uploads/2022/04/infofinanciar_logo.png)